Una sigla és una abreviació formada per la lletra inicial d’un mot o de més d’un.
L | (per llei) |
FITAG | (per Festival Internacional de Teatre Amateur de Girona) |
CILMA | (per Consell d’Iniciatives Locals per al Medi Ambient) |
FROB | (per Fons de Reestructuració Ordenada Bancària) |
PEIN |
(per Pla d’Espais d’Interès Nacional) |
SAC | (per Sistema d’Arxius de Catalunya) |
XSLPE |
(per Xarxa de Serveis Locals de Promoció Econòmica) |
Anomenem acrònims les sigles que estan formades més lliurement, prenent més d’una lletra d’un mateix mot (sigui la part inicial, la final o el mot sencer), la inicial d’alguns dels mots, etc., amb l’objectiu que la sigla resultant es llegeixi amb facilitat.
DIPSALUT | (per Diputació i salut) |
XALOC | (per Xarxa Local de Municipis) |
EMEGA | (per Serveis de Millora i Expansió Ramadera i Genètica Aplicada) |
FEDER | (per Fons Europeu de Desenvolupament Regional) |
TERMCAT |
(per Centre de Terminologia Catalana) |
No s’han de separar les lletres de què es compon una sigla amb un punt o amb un espai en blanc.
S. A. |
N. I. F. |
S A |
N I F |
SA |
NIF |
Les sigles normalment no contenen els articles, les preposicions i les conjuncions de la denominació desplegada, si bé n’hi ha que mantenen aquestes partícules per tal de poder ser pronunciades amb facilitat o bé per diferenciar-se d’una altra forma.
PIME | (per petita i mitjana empresa) |
CPNL | (per Consorci per a la Normalització Lingüística) |
CNL |
(per Centre de Normalització Lingüística) |
- Tot i que és un fet poc habitual, en algunes sigles aquestes partícules s’escriuen amb minúscula.
CiU | (per Convergència i Unió) |
UdG | (per Universitat de Girona) |
GEiEG |
(per Grup Excursionista i Esportiu Gironí) |
Escrivim amb majúscules les sigles, tret d’aquells casos que, per l’ús, han esdevingut una nova paraula.
- radar prové de la sigla RADAR (‘radio detecting and ranging’)
- mòdem prové de la sigla MODEM (‘modulator-demodulator’)
- làser prové de la sigla LASER (‘light amplification by stimulated emissions of radiation’)
- Quan representen un nom propi, en certs casos s’ha generalitzat també la grafia amb només la inicial amb majúscula, però convé tenir en compte altres casos en què la denominació està registrada amb tots els elements amb majúscula.
Escola Universitària de Mestres d’Osona | EUMO |
Eumo |
Xarxa Local de Municipis | Xaloc |
XALOC |
Les sigles no s’accentuen, tret dels casos que han esdevingut una nova paraula.
- elapé (prové de la sigla LP, ‘long-playing’)
El gènere i el nombre de les sigles, els determina el primer mot de la denominació desplegada i el context.
- el PUOSC (el Pla Únic d’Obres i Serveis de Catalunya)
- els CAP (els centres d’atenció primària)
- Per apostrofar els articles el i la i la preposició de hem de distingir les sigles segons si es pronuncien com una paraula o bé lletra per lletra:
a) Sigles que es pronuncien com una paraula: segueixen les normes generals d’apostrofació.
- S’apostrofen:
l’/d’ESO | (ensenyament secundari obligatori) |
l’/d’IBI | (impost sobre béns immobles) |
l’/d’OMS | (Organització Mundial de la Salut) |
l’/d’UVI |
(unitat de vigilància intensiva) |
- No s’apostrofen:
la/de UOC | (Universitat Oberta de Catalunya) |
la/de FAPAC | (Federació d’Associacions de Mares i Pares de Catalunya) |
el/de PALS | (Pla d’Acció Local per a la Sostenibilitat) |
b) Sigles que es pronuncien lletra per lletra:
- Amb vocal inicial: L’article masculí s’apostrofa davant de qualsevol vocal, mentre que el femení no s’apostrofa quan precedeix una sigla que comença amb i o u àtona. Pel que fa a la preposició de, sempre s’apostrofa davant d’una sigla que comença amb una vocal.
l’/d’IAE | (impost sobre activitats econòmiques) |
l’/d’ET | (Estatut dels treballadors) |
l’/d’ONG | (organització no governamental) |
l’/d’ACM | (Associació Catalana de Municipis) |
la/d’UdG | (Universitat de Girona) |
la/d’ITV | (inspecció tècnica de vehicles) |
- Amb consonant inicial: L’article s’apostrofa si la consonant es pronuncia amb una vocal inicial. Pel que fa a la preposició de, no s’apostrofa davant d’una sigla que comença amb una consonant.
l’/de RdG | (Revista de Girona) |
l’/de ME | (mosso d’esquadra) |
l’/de XSLPE | (Xarxa de Serveis Locals de Promoció Econòmica) |
el/de PLH | (Pla Local d’Habitatge) |
Les sigles, no les escrivim en cursiva, encara que els termes a què es refereixen s’hi escriguin.
BOE | (Butlletí Oficial de l’Estat) |
GDLC | (Gran diccionari de la llengua catalana) |
Pel que fa al nombre, les sigles no tenen plural. Normalment, el nombre l’expressa l’article que acompanya la sigla. Es considera inadequada, doncs, l’addició d’una essa minúscula o la duplicació de lletres com a marca de plural.
Recursos Humans | RRHH |
|
RH |
les associacions de defensa forestal | les ADFs |
|
les ADF’s |
|
les ADF |
les organitzacions no governamentals | les ONGs |
|
les ONG’s |
|
les ONG |
Cal tenir en compte, però, que hi ha casos de duplicació que es mantenen per tradició.
CCOO | (per Comissions Obreres) |
PPCC | (per Països Catalans) |
- Sí que tenen plural les sigles que, per l’ús, han esdevingut una paraula.
radar | → | radars |
mòdem | → | mòdems |
làser | → | làsers |
Quan ens trobem amb una sigla provinent d’una altra llengua que té la forma equivalent en català, cal que, en textos divulgatius, utilitzem la forma catalana. No traduirem, però, les sigles en textos d’especialitat.
USA |
(United States of America) |
EUA |
(Estats Units d’Amèrica) |
ADN |
(àcid desoxiribonucleic) → en textos divulgatius |
DNA |
(deoxyribonucleic acid) → en textos d’especialitat |
En el cas de les sigles que no estan traduïdes al català, el que fem és mantenir la sigla en la llengua original i traduir la denominació quan la despleguem.
ABS | (antilock braking system): sistema antibloqueig |
GPS | (global positioning system): sistema de posicionament global |
Quan escrivim la sigla en combinació amb una xifra o amb un prefix, separem els dos elements amb un guionet (en el cas de les xifres, també les podem separar de les sigles amb un espai).
- N-II
- N II
- AP-7
- AP 7
- anti-MAT